Reciclarea+Deseurilor

Tudor Madalin si Serb Catalin Clasa X-D

**RECICLAREA DEŞEURILOR** **Reciclează pentru un oraş mai curat !** **„ Nimic nu se pierde, nimic nu se câştigă , totul se transformă „** În urma unor studii efectuate, s-a demonstrat că fiecare cetăţean generează zilnic aproximativ 1,5 – 2 kg de gunoi , din care cel puţin jumătate este reciclabil. În trecut oamenii obişnuiau să repare şi să refolosească tot ce puteau. Populaţia era mai mică şi oamenii trăiau în grupuri mai puţin concentrate. Pe lângă toate acestea, ambalajele folosite erau din materiale care se descompun uşor şi în acest fel reîntoarcerea materiilor prime în natură era mult mai rapidă şi mai simplă. Revoluţia industrială a permis fabricarea pe scară industrială a ambalajelor uşoare, rezistente , care menţin diversele produse alimentare în condiţii adecvate pentru mai mult timp. În acest fel confortul şi accesul la produse din ce în ce mai variate este automat mult mai mare. Evoluţia este în folosul omenirii dar care este tributul pe care trebuie să-l plătim ? Populaţia Globului a crescut foarte mult şi este în continuă creştere, în timp ce resursele sunt din ce în ce mai puţin accesibile. În acest fel în scurt timp riscăm să nu mai avem materiile prime din care să ne realizăm produsele necesare vieţii de zi cu zi. Ce putem face pentru ca şi generaţiile viitoare să aibă parte de aceleaşi resurse ca şi noi ? Cei trei „ R „ pot reprezenta un răspuns ! **Reducerea** utilizării resurselor în fabricarea produselor necesare în viaţa de zi cu zi ( preferarea produselor vrac, sau puţin ambalate , în locul celor supraambalate ). **Refolosirea** obiectelor, fie pentru acelaşi scop pentru care au fost realizate ( ex . o sticlă de suc folosită la udatul florilor ) , sau pentru alte întrebuinţări ( ex. o sticlă de plastic folosită pe post de ghiveci de flori ). **Reciclarea** deşeurilor ( prin deşeu se înţelege orice obiect care nu mai este folosit şi este aruncat sau risipit ). **Efectele reciclării** : - reducerea cantităţii de energie şi de materii prime necesare fabricării de noi produse ; - redă circuitului economic importante cantităţi de materie primă ; - reduce cantităţile depozitate la rampele de gunoaie sau la incineratoare ; - reduce riscurile asupra sănătăţii noastre şi a mediului, cauzate de deversarea improprie a unor deşeuri periculoase ; - reduce poluarea aerului şi a apei. Durata de degradare naturală a diferitelor categorii de deşeuri se prezintă astfel : - cotor măr – 3 luni - deşeuri de hârtie – 3 luni - ziare – 3-12 luni - chibrituri – 6 luni - filtru de ţigară – 1-2 ani - guma de mestecat – 5 ani - cutii de aluminiu – 10-100 ani - sticle din plastic – 100-1000 ani - pungi din plastic – 100-1000 ani - cărţi de credit – 1000 ani - recipiente din sticlă – 4000 ani Ce nu se poate recicla : - materiale ceramice ; - spray-uri ; - ambalajele materialelor toxice ; - abţibildurile, şerveţelele , hârtia cerată , hârtia de fax ; - părţile metalice ataşate magneţilor. **RECICLAREA HÂRTIEI** Multe materiale de împachetat, hârtie de ziar , şerveţele , sunt făcute în totalitate sau în parte din fibră de hârtie reciclabilă. Spre deosebire de plastic, hârtia este o invenţie străveche a omului , dar cu toate acestea a devenit ieftină şi uşor de procurat abia după ce revoluţia industrială a făcut posibilă fabricarea hârtiei pe scară largă. Hârtia este cel mai frecvent deşeu întâlnit în mai toate sferele de activitate şi constituie o importantă sursă de fibre de celuloză, celuloza fiind substanţa naturală care stă la baza producerii hârtiei .Hârtia fiind fabricată din celuloză se biodegradează ( descompune ) mult mai uşor decât plasticul. Sub forme diferite, hârtia ocupă aproximativ 41 % din totalul gunoiului menajer pe care îl producem .Există trei tipuri de hârtie care pot fi reciclate direct :hârtia de calitate (caietele de şcoală , hârtia de copiator , plicuri , hârtia de dactilografiere , hârtia de computer), hârtia de ziar şi cartonul .Hârtia de calitate nu conţine hârtie colorată pentru a schimba culoarea noii hârtii obţinute prin reciclare. Cu tehnologiile actuale, hârtia poate fi reciclată de cel mult patru ori. Beneficiile aduse naturii prin reciclarea deşeurilor de hârtie sunt foarte importante, reducându-se anumite costuri ca :apa industrială cu aproximativ 60 % , poluarea aerului cu aproximativ 75 % , energia electrică cu aproximativ 45 % , precum şi poluarea apei cu aproape 45 % , reducerea cantităţii de material lemnos exploatat. În zilele noastre, hârtia nouă se fabrică în general având ca bază pasta mecanică sau celuloza. Totuşi trebuie să subliniem că producerea celulozei din lemn realizează o puternică poluare a atmosferei şi a apelor .Fibrele de celuloză sunt extrase din lemn cu ajutorul produselor chimice sulfuroase, apoi albite. Poluarea mediului poate fi redusă graţie tehnologiilor moderne şi utilizării crescânde de maculatură .Fibrele sunt extrase din maculatură şi folosite pentru fabricarea hârtiei noi. Maculatura se dizolvă în multă apă până se reduce la o pastă lichidă, impurităţile mari precum şi materialele plastice , metalele ,etc. sunt extrase, apoi se adaugă produse chimice pentru a elimina cerneala tipărită. În maşina de hârtie, această pastă trece printr-un număr mare de bobine , aici apa fiind extrasă şi astfel se obţine hârtia reciclată , care poate fi folosită din nou. Date statistice : - o tonă de hârtie irosită înseamnă : - 2 foi de scris şi un ziar pe zi timp de un an - o tonă de hârtie reciclată înseamnă : - 17 copaci salvaţi - 4102 kwh şi 26000 l apă economisiţi - 27 kg noxe mai puţin eliminate în atmosferă **Cum să reciclăm corect hârtia ?** __Pasul 1__ – adună hârtiile pe care nu le mai poţi folosi la împachetat sau scris ; __Pasul 2__ – striveşte cutiile de carton pentru a ocupa cât mai puţin spaţiu ; __Pasul 3__ – depozitează-le într-un loc special amenajat pentru colectarea hârtiei ; ** RECICLAREA ESTE UN MARE CÂŞTIG, ** ** PENTRU MEDIUL PE CARE TREBUIE SĂ-L LĂSĂM CURAT GENERAŢIILOR VIITOARE. **   Implică-te şi tu! Unii dintre noi cred că este normal să arunce pe jos sticle de plastic, ambalaje de ciocolată sau îngheţată, pungi de snacks-uri sau doze de aluminiu după ce au consumat produsele, însă aceasta nu dovedeşte decît lipsa de preocupare faţă de mediul în care trăim. De aceea pentru a-l meţine curat şi sănătos trebuie să urmăm nişte reguli: 1. Nu arunca nimic la întîmplare: pe trotuare şi străzi, în parcuri şi grădini, în ape şi pe marginea apelor, pe marginea şoselelor, şi oriunde te recreezi în natură! Chiar dacă nu găseşti imediat un coş de gunoi asta nu înseamnă că nu este de datoria ta să ai grijă unde arunci. 2. Învaţă sistemul de marcare şi identificare a ambalajelor pentru a putea recunoaşte uşor materialele din care sînt confecţionate ambalajele care se pot recicla. 3. Ajută-ţi familia să sorteze pe categorii gunoiul pe care îl produceţi. Foloseşte saci menajeri de culori diferite sau cutii de carton marcate astfel încît familia ta să ştie unde să pună deşeurile de hîrtie şi carton, sticlele de plastic, dozele de aluminiu, sticla obişnuită şi resturile organice. 4. Respectă indicaţiile de pe containerele de colectare selectivă şi nu amesteca materialele între ele. Încearcă pe cît poţi să turteşti recipienţii înainte de a-i introduce în container pentru a mări cantitatea de deşeuri colectate şi transportate. 5. Nu depozita deşeurile lîngă sau pe container, chiar dacă acestea sunt deja pline. Sună-ţi operatorul din localitate şi informează-l despre situaţia existentă. 6. Promovează conceptul de colectare selectivă în cercul de prieteni şi la locul în care îţi desfăşori activitatea!
 * GÎNDEŞTE ÎNAINTE DE A ARUNCA LUCRURILE CARE NU-ŢI MAI TREBUIE! **